1924-01-31-02 |
Previous | 2 of 4 | Next |
|
small (250x250 max)
medium (500x500 max)
Large
Extra Large
large ( > 500x500)
Full Resolution
|
This page
All
|
Torstaina, tamnukami 31 f>. — Thor. Jan. 31 .VAPAUS Cantdan inomalaisea tyovSestda'2Snenkaasttajft/fimex» ^ Sadbarysu, Oot, Joka tiistai, torstai ja JanantaL . ONNI SAABI aa NEIL Vastaava JPoualtaaapuJainen V A P A U S . ( L i b e r t y ) onljr ofÄran of Finnish Worker8 In Canada, Pob. lished in Sodbury» Ont. every Tuesdayi Tboraday a^d Satnrtjlay. . " , i Advertiaing^M 40c per coL tecb. Minimom eharee iör single insertion 75e. Disconnt on standintr advertise- -ÄcnLTbe Vapaus is the bestadverti^injt median», Among thp Finnish People In Canada. - l^me Vapaoden konttori ja toimitos on v Liberty Buildins: tie St., Puheiin 1038. Postiosote: Box 69.^Sodbory, TILAUSHINNAT: Caoadaan yksi vk. |4.p0. puoli vk. 12.25. kolme kk. '11,60 i a yksi kk. 75c > - , YhdysvaUoibin ja Suomeen, yksi vk. f 5.60, puoU vk. $3.00 ja kolme kk.$1.75. Tilauksia, joita el-seuraa raha; ei tullar ^lähettämiäni saftsiaaiamiesten joilla on takaukset nmctushlntf kerran jalaistnista ilmotnksista' 40e palstatnnraalta. Snoristo flmotnksista sekä itmotoksista. Joiden tekstiä el joka kerta muuteta, annetaan tuntuva alennas. Kuoloilmotnkvet f 2L.00 kerta j a 50c lisää Jokai, telta moistovärfly|tä.'-Nimenmautosnmotukset 50e Icerta, tl.OO kolrnie kertaa: i-Avfoj^roilmotukset 12.00: kerta, 18.00 kaksi kertaa: Synty/näilmotulfset $1.00 kerta. Ha-mtaantieto-- ja osoteilmotukset 50c kerta. $1.00 kolme kertaa. Tilapäiiilmotuk^iista pi^ä raha seurata mokana. myksiasa tyottömyystilaiuie. MacDonald on luvannut tunnustaa Venäjän viipyinatta eika tämi seikka tuot; tane hauelle erikoida vaikeuksia, sillä Aaqnidun johta» ma liberaalipuolaeea suuri enemmistö mfniksSn kannattaa Venäjän tmmustanmta. Suhtautnzninen Ranskaan OS pdjon muriokkaampi-kysymys- Tydväenhalli-tos tidlenee ottamaan suosiollisemman kazman Saksaan jäiden, kannattaen sotakorvauksien lieventämistä. Ranskan sotajoukkojen poistamista Ruhrista. Ja ellei Ranska tyydy, tulee Englanti vaatimaan suuria saata| viaan Ranskalta ja mahdollisesti painostamaan Ranskaa siten, että sen hondit lasketaan markkinoille, mikä Tiistain lehteen aijotUtUmotukset pitää olla. kont-toilssa lauantaStia. torstain lehteen tiistaina ja lauantain lehteen torstaina kello 3, ' Re|i;iatered at the PofltOf^ce Department, Ottawa, as secon<* cla«« mj«t*er. Englannin fyövä^allitus Englannin tydyäld, tellaisena kujn sitä edustaa Ram- -aay, MasDonaldin jdbtama työväenpuolue, ^ on oltanut Britonpipa vaItakunha»:hallitijsoWakset kasiinsa. Englannin yalfassaolijat T T - herttuat, kreivit, jliarllt ja ka* «pitalisttt ovat nienettäneetvsiinäm r etteivät he, enään kykene mubdostamaan parlamenitaa-rista hallitusta,' Sen jälkeen kun Lloyd, Georgen ko-koomushalHtus. kulcistui, ,"pvat .Englannin kapitartotien , hallitukset olleet lyhytaikaisia. Ankara, vuosikausia , keBtanjrt teollisuuspula ^työttömyys ja ullfomaakaupan luhistunnnen, ovat suuresti riuduttaneet tätä suurinta kapitalistista >aailro«nVf»ha{y Ei, ollut^ enään .porva* ristillä muuta neuvoa, "kuin luovuttaa hallitus tyoväeri-puolueen kasiin. Toinen, vaihtoehto'olisi ollut faäcis-! tisen diktatiiurihallituksen perustaminen, mutta eivät v.olMiAt«!t lEnglaiinissa olleet Vielä. kyiMät, «diJmokra^ ' **** jyvälle juOrtunuttraditeioni vielä tob-laiseksi ^tassä parlainenttarismin.mamaassa. '' Kapitalistinen maailma ottaa" työväenhallitul^in ,,vastaan.*ekavin tuntein. He lohduttavat itseään, otta, Ratnsay MacDonald on, tallright». .fämä taAoittad etta, he Juovuttavat' hanen*^ jättävän' kaphalismin rau, ' haa»? jä <^iukuundttamattt, muutamia refonniyrityk-aia,\ yk8ityi80tnai8uu8 tulee olem^tt'täydelliseni "turvas- «84 Todisteebi he viittaavat siihen," että Ramsay Mac* Donald on^holsheviMniii viKdllincn, ja.että mitä hV Vanaahan tuleekin tekemään, täytyy^sen tapahtua par-laioenUnenemnuVton/ suostumuksclljL^ ' / ' , i , Ja tols^een pn. porvareilla vdjvan^. lohdutukseni^ > K - . e t t a ;WaeD^DftaWifa Hallitus on^vähemmiBtphallitus. Sen pystjresä, pyayminen riippuu Asquithin johtaman liMraalipuolueen JitJBallsuudesta,-ilman seU' kannatus-: ' ta ei tyoväenhalljtus ^voi saada parlamentm^ei^emmis* ^ ton' känmiksta.' Tämä^^seikka tuleekin Veltämättä suu-testi raj[oittamaan tyoyäeiibaUituksen .toimintaa. , Ja pidetään yarmanat ettei RaiDsay MäcDonal^ uskalla; - jos'haluaisikin, tolstaisebi yrittää toteuttaa t:^oväen puoltieen ohjelman 'mielko pitkälle' menevää pääoman -^vienrotusta, koska se vatniastl tulut' Itaatamaan hänen hallituksensa^ , , . - , . , Muita huolimatta naista Johdutuksista,. eivät ^etuoi- ,,keutetul lutkat ^sentään Qle,lähe«3cään> leyollbia. He oivaltavat kaikessa tapauksessa, \että Valta on luisunut . heidän kasistaan epätjannoille aineksille. Ja joaki^ ] työväenpuolueen johätj^en suhteen-eiolisi mitään pelättävissä/ on heidän takanaan monimiljoonainen Eng- \ lännin 'tySvaeHliid£k$,' jonka riveis^ kommunistiseni ''Vvollan^untöuksen' aatieet\leviävät päivä päivältä yh^' laajemmalle J a joka niin ollen käy yhä uskaliaam- ' ma)»i jä yhä vaativammaksi. Tämä joukko tulee myösdcin alinomaan >har}oitt^aai;' suurta' painostusta työväenpuolueen johtajiin nähden. Ja niut ollen näiden johtajien, joko on~ koetettava edes osittain tyydyttää näiden suurten, heräävien pohjajeukkojen vaatimu^< Ksia, tai sittc^ käännyttävä suoraM heitä vastaan* Näiden radikaalisten pohjajoulcko^en painotusta pelkää Chruschill ja monet muut. Tämä pelko on jo pannut Englannin svdlassaolijat^ molliin Niinpä GhurchiU j a <raonet muut .ovat lausuneet vakavia : varotuksen sanoja työväenhallitusta^'vastaan ja k^ot-) • taneet Englannin vallassaolijoita yhdistynein voimin taistelemaan «sosialismin» : punaista peildcoa vastaan. Samoin ovat. monet kapitalistit rientäneet .tekemään :' omaisuussiirtoja,^^' siirtäen^ omaisuuksiaan ulkomaille, missa^ne ovat paremmassa turvassa,' kaiken varalta. • ' . Ja vaikkapa ei MacDonaldin hallitus toistaiseksi ' osottautuisikaan suoranaisesti vaaralliseksi .omistavien luokrkien aineellisille eduille, on sillä tunnustettavasi! ^etevämmät valtiomi^ietk^un millään muulla puolueet Ia Englannbsa. Ja jos se tulee yi eensa tyydyttämään äänestl^en enemmistöä, saa se täten tilaisuuden «ikjku- ..^ain järjestelyyn» ja voii panona jonkun ajan kuluttua tqimeen-uudet - vaalit, ja mahdollisesti saada enemmistön parlamenttiin, jonka jälkeen se voi suuremmalla ponnella tryhtyä ajaroaan työväenpuolueen ? dijelmaan; sisällytettyjä vaatimuksia. ' ' * Toistaiseksi, tulee MacDo merkitsee frangin nyt jo sangen epävarman rdhakannan laskeutumista. Ja loppnkädessä saattanee käydä dten, että pasiHstinen MacDonaldin j a SmoVdenin halfitus joutuu sotaan Ranskan kanssa. Toisenamahdollbuu tena saattaa olla MacDonaldin hallituksen kukistumi-neiv tämän kysymyksen johdosta, sillä liheraalit ovat Ranskaan nähden epävarmalla kannalla. IMaavaksi käypä työttömyystilanne, voinee käydä työväenhallitukselle myotdcin ylipääsemättömäksi kom-pastutlciveksi. Nyt jo sillä on vastassaan rautatieläisten lakko. Niiden reformien joukkoon, joita MacDonald tulee mdidollisesti yrittämään toteuttaa, voitanee lukea äi tiysvakuutus, parempi vanhuuden vakyutus, vapaitten^ kansajoukoulujen laajentaminen ja suurten tilusten i n y ^ i n e n tilattomalle väestölle a l h a b ^ a hinnasta. KommUbistit käsittävät, että työväenhallitus on vält tämaton väliaste Englannin työväenluokan todelliselle valtaannousulle. Se- d i juuri Lenin, joka ensiksi tämän välttämättömyyden' lausui julki, antaen tiukan mää räyksen EnglSnnin kommunbteille, äänestää; MacDonaldin ja Hendersonin valtaan. ' Ja vasta sitten kun työyäki huotbaa^ ^etteivät nämä vöi mitään tdidä, tuleej Englannin^iyöväki kääntymään kommunistien puoleeu MacDonaldin, Smowdenin, Hendersonin, Thomasin ja Clynnm hallitus edustaa englantrlabta kerenskylabyyt-tä, jota välttämättömästi.ennen -pitkää seuraa todellinen työväeidiallitus. — Eteenpäin. Suomen: vasemihistososialistien s vaalitaistelu Juuri ^tapahtuneen edu^untahajotuksen johdosta tullaan Suomessa toimittamaan uudet vaalit huhtikniunj 1 ja 2' päivänä. Vasemmistososialistit, jotka ohrana-riehunnan kautta joutuivat menettämään kaikki paik-kaiisig viimeisessä eduskunnassa, tuteyat myöskin otta anaan-osaa tuleviin vaaleihin^ Mutta vasemmistpläi-sillä >i ole nyt omaa 'Valtiollbta puoluetta, sHlä toveri' puolueemme on julistettu laittomalcsi. Vaalitaisteluun on siis käytävä hätätilan edellyttämillä keinoilla. Suomesta iviime aikoina tulleista tiedonannobta^ on ilmen-' nytf että -vasemmistososialistien suunnitelmana on ollut rau| tunvautuaammattijärjratöihin ja' muodostaa niiden, yh-teyteeti JtafHttaVa'va8|1itar^'eMöneislo\ Nyt t u l e^ tieto, että un muodostettu^ va'alikomitea, joka nähtävästi; tulee toimimaan yhtey-' dessä ammattijärjestöjen ja muiden mahdollisten työ^' väenyhdbtysten kanssa. ^' , Eduskuntavaalit ovat-kaikm aikaa muodostaneet yh^ den 5uomen tyoyäenliikkeen tärkeimmistä-tehtävistä Tämä johtuU' ensiksikin siitä, että eduskunnalla on tärkeä asema Suomen yhteiskunnallisessa j a ValtiöHbessa elämässä» • .Toiseksi vaalitaistelut ovat tarjonneet hedelmöittävän tilaisuuden työväestön herättämis- ja va- Ibtuslyöraä. Koko maata käsittävän luokkataistelun otteet ja työväen luokkatietoisuuteen herääminen ovat välttämättömyydellä johtaneet täisteiuun edusdcunta» paikoista. Olisi vaarin luulla, että eduskunnan merkitySi näissä' suhteissa olbi viefdcään menettänyt merkitystään. Pikemmin se on lisääntjnnyt Työvämliike ja työväestö, joka^ei voi taildca ei tahdo ottaa osaa i^uskunta-taisteluihin, on tuomittu menehtymään ja heikontumaan. Suomen työväenliikkeen menestys j a voitto kulkee' suurelta, osalta vaalitaistphijen j a eduskiintamanoo-verien kautta. . ^ , Tämän v;älltamältömyyden ovat Suomen vasemmis-tososialbtil käsittäneet niin velvoittavana, että he taaskin mitä epäedulirsempien suhteiden vallitessa ovat päättäneet olla mukana tulevassa vaalitabtelussa. Suo-men luokkatietoinen työväestö k&ittää, että piarlament-taarista taistelua ei voida yksinkertaisesti kiertää niin kauan kun halutaan pitää työväestön katse itosioloissai ja ohjata^se luokkatabtelunsa luonnollisiin taitaviin. Bdcä kysymys voi oMa -^myoskään pelkästään agitat-sionistav vaan samalla kertaa' työväenluokan käytännöllisestä kumotdcsellisesta politiikasta, proletaarisesta parlamenttarismista. , . E i ole kysymys siitä mmkälaisiä takeita on tällä kertaa Suomen toverien > vaalitaistelun voitoista, vaan k>-8ymys on ennen haikkea siitä, että jäijestynyt köy-^ hälistö ahlahnpinakin aikoina ja epäedullisimmissaldn tilanteissa täyttää ne velvollisuudet, mitSä taistelun ylläpitäminen ja työläisten luoldcavoimien' kasvattaminen luokkataistelijoilta vaatii. jnät > krsymykset -olemaan - Neuvosto-Venäjän tunnustsf-mineh^ suhtautuminen Ranskaan ja kotimaisissa kysy- Poliittiset vangit Kansainvälisen vallankumoustabte ton keskuskomitean saamien tietojen mukaan: istuu por^ vanllbten maiden vankiloissa tällä hetkellä poliittbia Vankeja seuraavat - määrät: Saksassa 5,000, Puolassa 1,500, Italiassa 3,000, "Unkarissa 1,000, Bulgariassa 15,000, Espanjassa 2,000, Virossa ^ 200, Suomessa t,500. Liettuassa 100, Amerikassa '300 j a : Intiass^ 25,0(H) henkeä.^ -Näiden poliittisten vankienvja kaatuneiden .vallai^^kumoustai&telijain-.perheiden:^^ jäseniä oa kaMciaan yli 120,000 henkeä. Kun i^elä otetaan l i säksi poliittiset pakolaiset tarvitsee Kansainvälisen vai-lankumoustaistelijain .'avusiusliiton apua yhteensä 250,- 000 henkeä. L W* W. liiton ensinäytös Canadassa;; Cranbrook nimisessä paikassa B. Coiombiassa oij paraikaa käynnissä metsätyöläisten IdtkoJSe on hyvä asia. -Me teemme ^kunniaa jokaiselle työläisten vil-pittömäUe ja itse pöbjajonkoista lähtevälle ja niihin perustuvalle 'rynmstykselle, työläisten' Taatimusten puolesta; Eimen kaikkea täytyy kunnioittaa Canadan mmtjottuja metsätyoläisiä silloin harvoin kun be: nousevat tais-tdoun riistäjiään vastaan.. Jospa me kuulisimme usein »metsäty^läia-ten lakoista. Se osottaisi,^ että kor-pl alkaa vihdoinkin jherälä j a liikkua, j Tiedot CranbrookiT» lakosta näkyvät 'olevan hyvin ristiriitaisia. In-dustrialisti julisti yli sivun olevalla otsikolla, että «15,000 puutavara-työläistä lakossa.> Täniä tiedonanto ei ihme kyllä tullut itse lakkopai-kalta. Canadan lehdet eivät tietäneet mttään sellaista. Industrialistin suuri uutinen, oli lähetetty CJjica-. grosta, I.W.W. liiton jpäämajasta,, tuhansien mailien päästä i t ^ lakko-paikalta. rissA ollut yhtään joutilasta kizjoi-tnskonetta: Tieto että kirjoituskonetta tarvittaisi • levisi iaupungrissa ja viisitoista konetta tallottiin käy-tettäväksenL ^Luuletteko -että lakkolaiset voi-avat käyttää puolen nautaa?> kysyi minulta juuri eräs mieiSi tullen Ottava Mbreiac Jonnld: «Lenin oli 3uneellinen mies, ihmeellinen ja mystillinezu' Yaia bar-vat Venäjän uQoopnolella tietävät k n i i ^ hän eli, tai; työskenteli tai ajattelL.. Hän oli, se täytyy myöntää, Neuvosto-Venäjän aivot. Hän johti vallankumousta, ebkäpä vielä . ™ n syyttömiä työlä^ ^ den iQottamoshenkilöiä^Si^ konttoriimme. Kaupungin liikemie-^^^g^ mahtavinta vaBankumou»- het ovat lainoittaneet keräysUatoille moniasatoja dtsillarelta.. «Luulen joidenkin I. .W- W m jäsenten ajattelevan, että liioittelen- Voin tuskin itsekään uskoa todekd täällä vallitsevaa tilannetta, niin suuresti - se eroaa toisissa laTdcota-pauksista vallinneista. tilanteista.> . Hämmästyttävää on todellakin 1. w. w.. liittolaisten ja bisnessaksain viyeily tässä lakossa.' Hämmästyt-tävämpää vielä on se, että knn iwvr :- Iäisten taholta on aina parjattu meikäläisiä järjestöltä ja niiden toimintaa bUnesmiesten avustama1(sl liikkeeksi,'' josta,. kntert tanrallista, todistukset on jätetty esittämättä, ja njrt me tapaamme - liikemiesten, vie» Säpä kaupungin poliisipäällikön ja sotilaiden fascistijäijestön olevan niin tiukasti lakon takana^ että on vaikea erottaa kuka tätä lakkoa oikeastaan käy. Mainitusta MacDonaldin kirjotuksesta käy myöskin selville, ettei' tätä laHdcoa käydä niinkään paljon työpäivävaatimos-ten :'e21cä palkkariidan tai muiden sellaisten vaatimustern puolesta kuin sen vuoksi, että «Tästä taistelusta suureksi, osaksi /.riippuu josko' Canadan : ja yleensä ;^merikan mantereen puutavaratyöläiset tulevat lähimmässä tulenralsuudessa yleisesti ta koko fhmisknnnan historiassa. Tämän kirjottffja oiv joskus ollut Järjestymään L W, W:hen». Myös-itse; persoonakohtaisesti-tilaisuudes; sa näkemään kun LW.V. liiton or-ganlseeraaja on avannut t^efoonin suurkaupungin sanomalehden) toim i s t o o n , ja käskee julistaa ;;'«Kaikkia uuden Englannin valtioita: käsittävän kutomotyölälsA ten yleislakon.» Se oli>,siihen aikaan kun idän kutomo^^yöläisissä kiehui,"to taisteluhalu vil-laparooneja vastaan:' ja loistavia lakkoja käytyään I.W.W. liHlo läh-ti'' r'^ hake maan nimelleen' mainetta> .taas yhtt loistÄvUIa lakkotabteluil-lal^^ Sanomalehtiin tuli kyllä suuri lakkoutttinen, mutta itse lakkoa ei tullut. LW.W.' liiton leveät kjr-jaimet jäivät vaan, törröttämään kuintyhäät. beinähaasiot omien sa-karoittensa varaan. Ja LW.W. Cilt^ to / länÄ päiSf^na , on kutomotyöläisf ti^il^kesIal|udessa^kuollutl kirjain.. • ^ : )[pdus.tilaliatin. lakkouutinen , on myöskiii: turvotettu aivan maMottof; muUkslin, isti. Tosiasioita ^ lähellä olevien uutisten mukaan Cranbroo-kissatyoiutä lopettaneiden työläisten lu^ujnääräj-nousee siinä kuuden Sadan^ korville, eikä 15,000 rfceen. Tä-mi käy ilmi . itse Industrialistissa tätä lalkkoa'lähenmdn'^^^ t^ I.W.y. liiton ^föhjtomichen Mac Donaldin laajemmasta kirjotuksesr ta, jossa »DJ"*- öanotaan: <Crenhroo1d688,^'joka vielä muutamia päiviä sitten tunneliin 'ainoastaan ,yhteiiä motista: Canadan; puu-tavarakylistä, * onv nyt kolcoontuneer; na monia satoja <mitoi8, jotka ovat antaneetvuhkaushaasteenv puutavara-trustille ja päättäneet että he palaavat) takaisin työhön, työskefanel-läOcseen; ainoastaan kahdeksan ' tuntia päivässä, tai .muuten eivät 'vii( me kesänä ja tänä talvena kaadetut tukit, tule pääsemään, markkinoille. » ^' . Tässä meidänvlehdessämme julais-tussa ^ •.' lakkouiitisessa '. - mainittiin^ kuinka -Cranbrookin bisnesmiehet o-vat kaikellaan tämän^I.W.W. liiton johtaman > lakon takana.Ettei .tuota uutista sanottaisivain «paärtilaisten» keksinnöksi, annamme tässä yllämainitun' -^acDonaldinv selittää mitenkä sen asian laita on. Hän kiijottaa:. Tämän lakon . yhteydessäi;On ;il-; mennyt: pari , hämmästyttävä^ ^"sHk-^ Qcaa. Y kH niistä on : se vastakaiku minkä ;1|^kkokutsu «n. saanut kaikilla alueen; kämpillä ja toinen on virkai4 lijain, jiikkU: liikemiesten 'ja yleisön suhtautummen lakkoon. «Eräs. liikemies "laljjoitti lakkoko^ mitealle^^^OO kappaletta vuodepeitto-' Sa. Erään toisen^ joka on kaupungin poliisikomissionerin, ilmoitetaan vaativan itselleen ansiota tästä lah-ji joituksestal'Po1iisipä^ikkö on lausunut v^eittelemattä' toivovansa lakkolaisten voittavan, ; Hän on; eräässä V lehdessä lausunut^ eUä L . w.w.- läisten^ lakon^titotapa. ou: asukkaille moraalbeksi; x^etukseksi .kelpaava; Erään_^^5aikdlisen I ^ e n toimittaja on pyytänyt tämän Jdrjoit-ta3aa kiidinttsmaan lehteensä selosr tukseu* lakosta ja luvannut julkais-kin' sanoo Mae9onald: «Järjestön tulevabuudelle on tällä lakolla suuri merkitys. Täinä ^ lakko asettaa l. W. W. liitoin koetukselle. JMis-sä määrin I. W. W. on tämän lakon vaikutuksen kautta voimistuva pnutavarateolllsuudlessa,^ riippuu siitä kuinka runsaasti ja nopeasti jäsenistö kaikkialla .rientää tätä taistelua auttamaan.» Niin, että tällä lakolla aikoo siis I.^ W. W.i saada kirjansa sisälle Ca^ nadassa. Sen vuoksi piti heti hä-- lyyttää, että on 15,000 työläistä, Sota L W. W. liitto johtap. I. W. .W; liiton johtajilla on myöskin erikoista ; kiirettä jäijesrtää manööve-reitään; Canadaan sen vuoksi, koska he' tietävät Canadan vällunkiunoulc-sellisen metsätyöläisten union päässeen .hyvään vauhtiin järjestämia-työssään ja: tehnefen äskeisessä kon-ventiönissaan laajakantoisia suunnitelmia metsätyöläikeri järjestämt seksi. Canadan puutaVaratyöläisten !iärjestöUä.''on voimakkaita liittolaisia suurissa vallankumouksellisissa työväenjärjestöissä, niin taloudelli-sissaj kuin valtiollisissakin, joka' en^' nustaasiller suurta' tulevaisuutta^ ja sen .vuoksi innostuu canadalainen bbnesniieskin panemaan pystyyn 1. W. 'W. liiton ensinäytöstä Canadas-sa,: tietäen sen. tosiasian, että kun jsaadaan I, W. W. riitelemään tän-nejnyt kun' O. B. Ussta' dn aika jättänyt, niin kenties sen kautta ^ voidaan työläbet. karkottaa ainakin t)oistaiseksi todellisten' työväenjäxjies töjen parista.' Luuletteko, että'poliisipäälliköt ja . legionalabet summanmutikassa asiaan-innostuvat. Ja canadalainen bisnesmies ei, ole vielä kosikaan telhnyt mitäänr^mikä ei oli*' si joko suorastaan tai sitten tulevaisuuteen nähden tarkottnut hänen dollarietujaanr. O. B. .^iJ. yritti aikansa puskea kiilaa Canadan ; työväenjärjestoijen luonn^llifen toiminnan jä kehityksen särkemiseksi,, mutta tuli itse kiaatuksi ,ja kokoilee* paraikaa kapineitaan vetääntyäkseen piennei-syyden helmaan. I. W. W. liiton ensinäytös ei lupaa sen paren^paa. ' ^ iSaappoo. : v V - V ' j . ; . . . . . . ^ ^.p.;,^' » \ ; ; v / ' - - ~ - . ; . - :. Mitä Canadan porvari-lehdet sanovat Leninistä Canadan porvarilehdet kuten kaikkiepi, maiden porvarilehdistö, on kiinnittänyt suurta huomiota . tov. Leninin., persbonaan'^ja hänen elä-mäntyohönsfL. Lehdet - tietysti katselevat Lemniä^ oman katsantonsa mu-kaisestL'Näytteeka siitä missä heÄ-gessa tän^ ' maan < ^orvaripiireissä tov.: Lenimä muistellaan, panemme tähän muutamia otteita: —— Toronto ' Globe; ta 'sen aeUdtsenaan. _ ^ «Maailmaiisodan £ veteraanien yhdistys,: jota pidetään vanhoiOisim-pana .»^ kukista:: Canadan sotilaiden yhdistyksistä^ on antanut* lahjoituksen Iakkorahastoon.:'Yhdistys myöskin luovutti - kirJoHu^oneen tämän kixjofttäjaiUe^ käytettäväkö.: Saa-pTie^ ani t>lSnne d järjestön . kontto-' kuolemanakig jälkeen». «Jos Lenin olisi kuollut seitsemän vuotta- sitten,-- olisi•: Europan historian sUuiAa ollut toisenlainen, i . Nekin, jotka eirat tunnusta 'Leninin" teorioita ja menetteljrtap^a, myöntävät,., e6ä - hän oli /erikoinen persoonallisuus. .cTahdonTOimaDäa^ hän mnodosti neuvostohallituksen niin lujalle pohjalle, -että se on kestänhänen ;kuolettavan smrau-tensa knukaddet ja vielä hänen Hän valjasti, sen taxikotusperiensä palvelukseen. «Joku voi tuomita, hänen - aatteitaan ja niiden seurauksia. Joku voi syjrttää, että hän veti Venäjän veren j a kaaoksen kuiluun; Joku voi syyttää Mnfä ihmishirviöksi, joka oli juopunut-^uhriensa verestä. Kaikesta AMSk huolimatta -täytyy tunnustaa, että hän oli ihmeelline'h }>ersoon^Ibuus, joka enemmän kuin kukaan . n}mi aikalaisistaan muutti aikansa historian ktdkua. Ja vaikkakin on vielä liian aikaista mrviostaa halien oikeaa •paikkaansa maailmassa niin kuitenkin on-varmaa, että meidän aikamme- hisftoriaa. ei -voida missään tapauksessa^- kixjottaa i l man ettei Lenin e s i i n ^ i siinä mahtavana persoonana^ - ' Port Arthur New* Cliromcle Esimerkkinä siitä, mitä oikein paatunut ja porvarilliseen -viheliäi-syyteen vajonnut lehti, voi Lenini»- tä sanoa, lainaamme - tähän otteita Port Arthur News Chroniclesta: «Lenin oli mies, joka. varasti «suuren maan ..ja alisti sen tahtonsa ja mielihalujensa alaiseksi. Hän pani tämän toimeen, rohkeasti j a epäröimättä mitkä sen seuraukset tai vaikutukset tulisivat olemaankiUy. Hänen agenttinsa panivat toimeen hänen -määräyksensä, kirjaimellisestu He tekivät enemmänkin kuin häVit^ tivät.: He tuhosivat kaiken muutoksen, mahdolllsuudeh' itsestään Venäjällä. Täpiä olotila auttoi Leniniä aikeissaan, täydellisen diktatuurin perustamiseksi. Se pakotti ylhäiset ja ^alhaiset polvistumaan Leninin agenttien .jalkain juureen elintarpeiden vuoksi: Niltä.oli niukalti. Sikäli kun niitä oli, työläiset saivat ensiksi, toiset. SaiVat. nähdä: nälkää.; Piaji ^kalkkiv rikkaus*-ja tuotantovälineet olivat joutuneet Leninin ja hänen hallituksensa käsiin.^ - Näin oli saavutettu se päämäärä, mihin hän pyrki,» Tpronlto D«ily St«r: <Len!n.- Kuka .V^i todella arvos-taar1iäne^^*- Iuon;teensa ja työnsä?. Se katsomoskantaj että Lenin oli todella suuri mies, näyttää saaneen smu-enjelansijajv' .-hänen omassa maassaan. Hän tarttui kansallisten asioiden: jcfhtoon aikana,:.. jolloin kaikki oli; sekamelskan vallassa. ja luonteensa yolmalla' hallitsi teori-seeraajien joukkoa ja \ parantaljia, jotka pyrkivät nousemaan johtoasemaan. Hän tiesi mitä hän, halusi töhdä ja hän oli armoton tarkotus-periensä, toteuttamisessa. - «Itse äänen ^yihollisenakin • antavat hänelle: tunnustuksen vilpittömyydestään, arvokkuudestaan ja elämänsä : yksinkertaisuudesta. Hän ^ ,ei janonnut verta. Hän ei halunnut petsoonalliaia etuja. Samalla kun hä|i piti ehdottomasti. kiinni fcom munismin periaatteista, ei hän : ollut liiaksi ylpeä tehdäkseen kompromissia: kun hän huomasi' joutuneensa: .tekemisiin yiivoimaisten taloudellisten' voimien kanssa.: • «Miiailnlaa ei voida syyttää siitä, jos • se? haluaa enempi aikaa voidakt seen! ilansus johtopäätöksensä Leninin. elämän suhteen. Mutta' ei voida jättää kokonaan huomioon otta-* mattav sitä' tosiseikkaa, että monet Venätiän keskiluoldtalaisetkih, jotka ovat joutuneet-l^rsimään hänen käsissään, oppivat kuitenkin. kunnioittamaan, ellei ihailemaan, häntä ja että koko kansa näyttää olevan surun vallassa hänen kuolemansa johdosta. » fc^ lakipykälä, h^t^ k«aassa länsimaissa - luJäen Snomikia Pn ^ottantanut kmönvan^ bjnkä^'- n länsimaine!na oiki ' Länsimaat ovat; kauan olleet hyvässä iiaudossa. ^Mnsimaiden kulttuuri"/-; oikeusjärjestys ja humaanisuus, joita on kaupiteltu kautta maailman mutta varsinkin sivistymättömille itämaille. Tavara' piihuu-kin, varsinkin - nykyään, 'itse' puolestaan ; sen • suosittelemisesta ei.; ole mitään vaivaa.: Saksassa lakaistaan maan päältä enni&olta: sovitut ^20 miljoonaa: työtät^evää kansalmsta ja .muissa .Keski-Enropan maissa seurataan hyvää ^esimerkkiä. Suomi on jo aikaa;-varannn*.itselleen'mai-uepaikan joukkohaudoillaan;' nim. länysimaisen 'knlttnurni nMJneiiaikan. Länrimainen. oikeusjänVstya^^ • o myös osannut pysyä etnalaUa: Vo^ rovskitt murhaajat vapautetaan,; yksikään Li^knechtin , ja Bosa Luxemburgin: muriiai^jista, ei ole'l?y-synyt; Täljien teBden^ takana. Suomessa ovat ammattitappajatkansai- man ,näinä aikoina tuUat työläisiä langettavat kaäT^. lain pykälät, herroja S* vät mitkää,, p y k ä l l t . ^^ «kä näiden palkkaamia haajia. ^ Kaäen tämän vuoksi hätkähdyttää, että kanlais^ panm pakana- ja pn^bSl maassa on oikensjärjesty, k-verran toisellainen. vaikka vume vuosikymmeninä läheisessä kanssakäymisessä L Europan kanssa. Nähtävästi ei»»- mä kaukaisen idän barta^ij omaksuneet kaikkea öuinuutta lansi on tarionnut, eivät TM^ oikeu^ärjestyksen alalla, J& tuomitaan Japanissa vielä Idn rangaistuksiin niin lv. voistenkin olentojen kuk työ taikka näiden esitaistelijaia^ jat. Sieltä tullut tieto että kuuluisan vallanknmoiu, ImlaiUjan. Osugin, ja iämäa heen kuristaja santamikap* Aniakasu on teostaan tuonAtu vuodeksi pakkotyöhön ja hanurinsa 3-. vuodeksi vankfla^j^ nissakin on eri rikoslaki heaaja, työläisiä varten. Siitä syjSttä kasikin eräs ' tuomionjuli^^' suudessa oHut vallänkumo^^ sandaalilla tuomaria' päähän, tämä ei;arvioinut kolmea pr riaattiin lukeutuvan henkaön haa sen raskaammaksi vaikka vastikään oli tapettu sia työläisiä vain pdkäa epälu perusteella. Mutta san sai kuitenkin jokatapauksessa gettavan tpomion. Japani on täten osoittBurt vansa sivistyneiden länsimaidett della. Ja jos valveutuneet jap set: työläiset olisivat sen länsimaisia .^olkeosilveilyjä, niinkö: he. tyytyisivät osoittamaan tään sandaaleillaan: länsimaisten keusmuilhain täytyisi heistä niin. kauhistuttavilta, ettei niiti: kä heidän mielestään sovittaisi kun harakin. — M. T. Kommiinistit ja työv^ei Englannin Kommunistipitoliie Englannin työväenliikkeen TD'' vähemmistö, jonka puolesta «e huu., Skoflannin metallityöläisten ;Walesin kaivostyöläisten ollessa kutusvaltäisenä osana, on valvoa,: että Työväenpuolueen, jat eivät Juovu tärkeimmistä timuksista valtaanastuttusan. päättäväisyys selvenee E* Kommunistipuolueen sihteerin, hur Inkpinin Työväeapuolueen teerille Arthjir HendersoriSIe ' aika sitten kirjoittamasta iiri- KiiO*eessä esitetään tarkat mukset. iperu^eiksi nunimioM le. Kirjeen sisältö on senraa«: « Mr.j Arthur Henderson, ^ ^Työväenpuolueen sihteeri Hyvä Mr. ' Henderson: K" niatipuolueen keskustoime komitea haluaa lausua suora tyväisyytensä Työväenpuoloeen keisen • menestyksen johdosta menttivaaleissa. Sosialismin raivaajien kylvämä siemen tu^ nyt sadon, joka on rikas työ-= luokan mahdollisuuksista. Tyo puoluedla on kunnia koijata t satoa, mutta' iUlä on mj5s_.^" laan sangen vakava isännin: tuunalaisuus. Toteuttaessaan tämän tuomia velvollisuuksia tulee olemaan yhä kasvava etnoike luokan oppositsiooni, jota • : taisteltava. Kommnai een ^ keskustoiineenpaneva k» käsittäen tämän, halnaaa halUkkaisuUtensa työväenlnokan llittisena' järjestönä asustaa väenpuolnetta vointinsa - Me olemme sitä mieltä, eO» väenpuolue astuessaan haDit ' kun sellainen Jhota kaikki oppositeoo^ eet antamalla- selvän ilitiikasta, joka tulee koko työväenffikkeea^ maari,, Työväenpuolnetto. seKty^n pitäiri sisältää: 1. Täya union pal»a tä ajalta siksi, kanucs laan hänöömaan. 2. KansdHsen I^yväksynfinen, tyS»
Object Description
Rating | |
Title | Vapaus, January 31, 1924 |
Language | fi |
Subject | Finnish--Canadians--Newspapers |
Publisher | Vapaus Publishing Co |
Date | 1924-01-31 |
Type | text |
Format | application/pdf |
Rights | Licenced under section 77(1) of the Copyright Act. For detailed information visit: http://www.connectingcanadians.org/en/content/copyright |
Identifier | Vapaus240131 |
Description
Title | 1924-01-31-02 |
Rights | Licenced under section 77(1) of the Copyright Act. For detailed information visit: http://www.connectingcanadians.org/en/content/copyright |
OCR text |
Torstaina, tamnukami 31 f>. — Thor. Jan. 31
.VAPAUS
Cantdan inomalaisea tyovSestda'2Snenkaasttajft/fimex»
^ Sadbarysu, Oot, Joka tiistai, torstai ja JanantaL
. ONNI SAABI aa NEIL
Vastaava JPoualtaaapuJainen
V A P A U S .
( L i b e r t y )
onljr ofÄran of Finnish Worker8 In Canada, Pob.
lished in Sodbury» Ont. every Tuesdayi Tboraday a^d
Satnrtjlay. . " ,
i Advertiaing^M 40c per coL tecb. Minimom eharee
iör single insertion 75e. Disconnt on standintr advertise-
-ÄcnLTbe Vapaus is the bestadverti^injt median», Among
thp Finnish People In Canada. -
l^me
Vapaoden konttori ja toimitos on v Liberty Buildins:
tie St., Puheiin 1038. Postiosote: Box 69.^Sodbory,
TILAUSHINNAT:
Caoadaan yksi vk. |4.p0. puoli vk. 12.25. kolme kk.
'11,60 i a yksi kk. 75c > - ,
YhdysvaUoibin ja Suomeen, yksi vk. f 5.60, puoU vk.
$3.00 ja kolme kk.$1.75.
Tilauksia, joita el-seuraa raha; ei tullar ^lähettämiäni
saftsiaaiamiesten joilla on takaukset
nmctushlntf kerran jalaistnista ilmotnksista' 40e
palstatnnraalta. Snoristo flmotnksista sekä itmotoksista.
Joiden tekstiä el joka kerta muuteta, annetaan tuntuva
alennas. Kuoloilmotnkvet f 2L.00 kerta j a 50c lisää Jokai,
telta moistovärfly|tä.'-Nimenmautosnmotukset 50e Icerta,
tl.OO kolrnie kertaa: i-Avfoj^roilmotukset 12.00: kerta,
18.00 kaksi kertaa: Synty/näilmotulfset $1.00 kerta. Ha-mtaantieto--
ja osoteilmotukset 50c kerta. $1.00 kolme
kertaa. Tilapäiiilmotuk^iista pi^ä raha seurata mokana.
myksiasa tyottömyystilaiuie. MacDonald on luvannut
tunnustaa Venäjän viipyinatta eika tämi seikka tuot;
tane hauelle erikoida vaikeuksia, sillä Aaqnidun johta»
ma liberaalipuolaeea suuri enemmistö mfniksSn kannattaa
Venäjän tmmustanmta. Suhtautnzninen Ranskaan
OS pdjon muriokkaampi-kysymys- Tydväenhalli-tos
tidlenee ottamaan suosiollisemman kazman Saksaan
jäiden, kannattaen sotakorvauksien lieventämistä.
Ranskan sotajoukkojen poistamista Ruhrista. Ja ellei
Ranska tyydy, tulee Englanti vaatimaan suuria saata|
viaan Ranskalta ja mahdollisesti painostamaan Ranskaa
siten, että sen hondit lasketaan markkinoille, mikä
Tiistain lehteen aijotUtUmotukset pitää olla. kont-toilssa
lauantaStia. torstain lehteen tiistaina ja lauantain
lehteen torstaina kello 3, '
Re|i;iatered at the PofltOf^ce Department, Ottawa,
as secon<* cla«« mj«t*er.
Englannin fyövä^allitus
Englannin tydyäld, tellaisena kujn sitä edustaa Ram-
-aay, MasDonaldin jdbtama työväenpuolue, ^ on oltanut
Britonpipa vaItakunha»:hallitijsoWakset kasiinsa. Englannin
yalfassaolijat T T - herttuat, kreivit, jliarllt ja ka*
«pitalisttt ovat nienettäneetvsiinäm
r etteivät he, enään kykene mubdostamaan parlamenitaa-rista
hallitusta,' Sen jälkeen kun Lloyd, Georgen ko-koomushalHtus.
kulcistui, ,"pvat .Englannin kapitartotien
, hallitukset olleet lyhytaikaisia. Ankara, vuosikausia
, keBtanjrt teollisuuspula ^työttömyys ja ullfomaakaupan
luhistunnnen, ovat suuresti riuduttaneet tätä suurinta
kapitalistista >aailro«nVf»ha{y Ei, ollut^ enään .porva*
ristillä muuta neuvoa, "kuin luovuttaa hallitus tyoväeri-puolueen
kasiin. Toinen, vaihtoehto'olisi ollut faäcis-!
tisen diktatiiurihallituksen perustaminen, mutta eivät
v.olMiAt«!t lEnglaiinissa olleet Vielä. kyiMät, «diJmokra^
' **** jyvälle juOrtunuttraditeioni vielä tob-laiseksi
^tassä parlainenttarismin.mamaassa. ''
Kapitalistinen maailma ottaa" työväenhallitul^in
,,vastaan.*ekavin tuntein. He lohduttavat itseään, otta,
Ratnsay MacDonald on, tallright». .fämä taAoittad
etta, he Juovuttavat' hanen*^ jättävän' kaphalismin rau,
' haa»? jä <^iukuundttamattt, muutamia refonniyrityk-aia,\
yk8ityi80tnai8uu8 tulee olem^tt'täydelliseni "turvas-
«84 Todisteebi he viittaavat siihen," että Ramsay Mac*
Donald on^holsheviMniii viKdllincn, ja.että mitä hV
Vanaahan tuleekin tekemään, täytyy^sen tapahtua par-laioenUnenemnuVton/
suostumuksclljL^ ' /
' , i , Ja tols^een pn. porvareilla vdjvan^. lohdutukseni^
> K - . e t t a ;WaeD^DftaWifa Hallitus on^vähemmiBtphallitus.
Sen pystjresä, pyayminen riippuu Asquithin johtaman
liMraalipuolueen JitJBallsuudesta,-ilman seU' kannatus-:
' ta ei tyoväenhalljtus ^voi saada parlamentm^ei^emmis*
^ ton' känmiksta.' Tämä^^seikka tuleekin Veltämättä suu-testi
raj[oittamaan tyoyäeiibaUituksen .toimintaa. , Ja
pidetään yarmanat ettei RaiDsay MäcDonal^ uskalla;
- jos'haluaisikin, tolstaisebi yrittää toteuttaa t:^oväen
puoltieen ohjelman 'mielko pitkälle' menevää pääoman
-^vienrotusta, koska se vatniastl tulut' Itaatamaan hänen
hallituksensa^ , , . - , .
, Muita huolimatta naista Johdutuksista,. eivät ^etuoi-
,,keutetul lutkat ^sentään Qle,lähe«3cään> leyollbia. He
oivaltavat kaikessa tapauksessa, \että Valta on luisunut
. heidän kasistaan epätjannoille aineksille. Ja joaki^
] työväenpuolueen johätj^en suhteen-eiolisi mitään pelättävissä/
on heidän takanaan monimiljoonainen Eng-
\ lännin 'tySvaeHliid£k$,' jonka riveis^ kommunistiseni
''Vvollan^untöuksen' aatieet\leviävät päivä päivältä yh^'
laajemmalle J a joka niin ollen käy yhä uskaliaam-
' ma)»i jä yhä vaativammaksi. Tämä joukko tulee
myösdcin alinomaan >har}oitt^aai;' suurta' painostusta
työväenpuolueen johtajiin nähden. Ja niut ollen näiden
johtajien, joko on~ koetettava edes osittain tyydyttää
näiden suurten, heräävien pohjajeukkojen vaatimu^<
Ksia, tai sittc^ käännyttävä suoraM heitä vastaan* Näiden
radikaalisten pohjajoulcko^en painotusta pelkää
Chruschill ja monet muut. Tämä pelko on jo pannut
Englannin svdlassaolijat^ molliin
Niinpä GhurchiU j a |
Tags
Comments
Post a Comment for 1924-01-31-02