1924-07-22-04 |
Previous | 4 of 8 | Next |
|
small (250x250 max)
medium (500x500 max)
Large
Extra Large
large ( > 500x500)
Full Resolution
|
This page
All
|
Siva4 Torstaina, heinak, 24 p. — Thor^ Jaly 24<ii £AFAUS |3ftO«i«n flOomBUlBeB tydriestöo iäneakMAttoja. ilme*> tiy Sudbnrya». Oot.. jolu tiistai, torstai ja laaantaL ONNI SAAEI AEVO VAAEA Vastaava / ToimitosapBlaioeB kuIettamiseksecD. Seuraukset crvat alkaneet monjgsa te-ollJiuudaitöbissa näkyä. Canadalainen työläinen on saanut tutustua palkanvähennykseen ja ellei ole tahtonut siihen feuostua, on edessä ollut lähtö työuömäin armeijaan. V A P A U S Canadalaii«t työväenjärjestöt ovat alkaneetkin viime ( L i b e r t y ) , . . The only orjjan of Finnish Workera in Canada. Pab. kiinnittämään tuohon kysymykseen erikoista Hihed in Sadbary. Onu. erery Tuesday. Taarsday and aiKoina i^umuu^ Baturday. Advertising rates 40c per col. incfa. Minimum charjee for single insertion 7öc. iJiscount on «tanding advertise- «lent. Xäe Vapaus is tbe best advertising medium among tlie Finnish Feaple in Canada. n: \ h ^ ' TILAUSHINNAT: Canadsan yksi vk. J4.00. puoli vk. $2.25. kolme kk. •i.50 ja ykji kk. 75c. , u Yhdysvaltoinin ja Suomeen, yksi vk- 15.60. puoli vk. 13.00 ja kolme kk.|1.7o. Tilauksia, joita ei seuraa raba. ei tulla lähettämiLän, paitsi asiamiesten joilla on takaukset. Ilmotushints kerrac julaistuista ilmotuksista 40c palstaiuuraalta. Suurista ilmotuktisu sekä ilmotuksisU, Joiden tekstiä ei joka kerta muuteta, annetaan tuntuva alennus. Kkioloilmotukset 12.00 kerta ja 50c lisää jokai, •elta muistovärsyltä. Nimenmuutosilmotukset 50c kerta, 11.00 kolme kertaa. AvioeroiJmotakset $2.00 kerta, 13.00 kaksi kertaa. Syntymäilmotukset ILOO kerta. Ha-mtaantieto- ja osoteilmotukset 50c kerta, $1.00 kolme kertaa. Tilapäisilmotuktista pitää raha seurata mukana. huomiotaan, sillä ne näkevät siinä piilevän vaaran ylei-seslä palkkojen alennuksesta ja työsuhteiden huonontamisesta ja useissa' työväenjärjestöissä onkin jo laadittu protesteja Britannian - fyöttomien tänne kulettamista ivastaan. Minkäverran työväenjärjestöjen protesteilla on vaikutusta, ei ole vielä tullut näkyviin, mutta hyvin suuret mahdollisuudet ovat olemassa sille seikalle, että ne jäävät huomioon ottamatta, ja vjuuri sentähden, että jos protesteihin suhtauduttaisiin työväenjärjestöjen roielenmukaisesti, tulisi se vaikuttamaan haitallisesti kapitalistien liikevoittoon. Protestit ovat esitetyt silmällä pitäen sitä, etä Britannian työttömien tänne kuljettamista ei ole sallittava, kun kerran omassa maassakin on tarpeeksi paljon työttömiä. cc Registered at the Post t)ffice Department, Ottawa, w second dass piatter. Vapauden konttori ja toimitus on: Liberty Building Lorne St.. Puhelin 1038. Postiosote: Box «9, Sudbury. /)nt. •• Muut lehdet Indtistrialisti kannattaa vuokrakeinot-telua Tiistain lehteen aijotut ilmotukset pitää olla kon^ torissa lauantaina,' torstain lehteen tiistaina ja lanan-tain lehteen torstaina kello 3. 7' ' Jos ette milloin tahansa «aa vastausta ensimaiseen klrjeei/eenne, kirjottakaa uudelleen liikkeenhoitajan per- •oor.ailiM']la nimellä. .1. V. KANNASTO. Liikkeenhoitaja. mä mm i i 'iM Mi mi i iti?**''-';! m: mmy i i i mmm Sotavastäinen viikko Elokuun 4 päivänä tulee kuluneeksi kymmenen vuotta maailmansodan alkamisesta. Ensin neljä ankaraa sotavuotta ja sitten kuusi pitkää ja raskasta vuotta, jotka, ovat olleet ihmiskunnan historian ankarampien koettelemuksien aikoja. Yhä vieläkin vain sodan savuavia raunioita. Yhä vieläkin, paljon puhutusta Versaillesin rauhansopimuksesta huolimatta, sapelin kalistelua ja sotaista elämää. Yhä vieläkin ja monessa suhteessa entistä enemmän, vihan ja katkeruuden kylvöä ihmisien ja eri kansallisuuksien keskuudessa. Kommunistinen kansainvälinen on antanut kehotuksen, sotavastaisten mielenosotusten järjestämiseksi yhden viikon ajalla, päättyen maailmansodan alkamispäivään, siis elokuun 4 päivänä. Tarkotuksena on saada rauhan-lipun kantajat luona fiikana mahdollisimman sankkoina joukkoina liikkeelle. Rauha on ihmisen kalleimpia asioita. Sota meidän pahimpia ja julmlihpia vihollisiamme. Jos löytyisi joku mies, jollakolisi voimaa sotien lopettamiseen, tulisi ihmiskunta muistelemaan hanta suurimpana hyväntekijänään, todellisena vapahtajanaan helvf^in Ipiina^ Ictim^iiiijlrar alkamiAenlca^äh e i ' ölie yhden miehen typtä, Ne ovat kapi^ * - liaailmansota vaati uhrikseen noin kymmenen mil-jppnia: ihmishenkeä. Sen lisäksi jätti se jälkeensä toiset l^ymmenisen miljoonaa haavotlunutta, silvottua ja sodan- kolhuista sairastavaa ihmistä. Se jätti jälkeensä toistakymment miljoonaa leskeä, orpoa ja vanliuksiaj joiden sisimmässä kalvaa sammuihatori, katkera tunne >Honiiaistensa inenettämisestä. Tarpeetom on puhua siitä yleisestä ja kaikille nähtävästä rappiosta, minkä jsuur-eotä; jätti, radcäana kirouksena kaikkien •maailman kan- / eojeh yhteiskunnalliseen elämääh. Liian katkeraa on mainita siitä moraalittomuudesta, johon maailmansota painoi mittaamattomia ihniiskerroksia. Näiden uhrausten j a pahennusten keskeltä nousee hyi entistä vaativampana rauhan ääni. Niin menneisyy-deh kuin tuleyaisuudeqkiii takia on raiihanasia nyt täh-del| i^ihpi kuin vielä milloinkaan ennen. Rauha yksin •pystyy antamaari ihmisille uutta elämän toivoa. Se yksin on luova ihmismassoihin uutt^^ Se on tao-va |€rv(rttä verta saasttutettuun ihmiskuntaa. Rauhan työ; oh cfdistykseti jä ihm tulevaisuuden siunät- ^ Sikäli kun meidän suomalaisten järjestämisestä j ä^ iestettyyn sotavastaiseen työhön ön kysymys, on meidän : toimihtamme sitä tuloksellisinta ja suiiriarvoisempaa, liiita suuremmassa määrässä me voimme lev&tää sota-vastaista agitatsionia eiiglanninkieliseh väestön keskuu-teeh. r Sellaisia mahdollisuuksia olisi ete^ toiimnta^äe siirtolaisina olkoonpa kysymys mistä asi- ^ ; ^ ^ a taharB^ vaikuttamaan maan varsinaisten kan- EpgkiliitUais^ Suur-Britannissa vallitsevan tmkaran työttömyyden seurauksena virtaa Canadaan suuret määrät brittiläistä työvoimaan Huomattava osa noista tuloldcaista ovat ammattilaisia, jotka tänne saavuttuaan etsivät itselleen iyötä johon kotimaassaan ovat oppineet. Mutta huolimatta siitä, että työväenliike Britanniassa on voima kasta, järjestöt mikäli jäsenmäärä on kysymyksessä ^ - 8^ näyttävät Canadaan saapuneet uudet tu lökkaat olevan väkeä, jotka eivät työväenliikkeestä tiedä juuri mitään. Heidän tietämättömyytensä näyttäi '^dollistav heille koetetaan h a i l i a työtä. Ei paljoa puu ; M kiinalaiseen kuliitii jo«^ ka tdcee työtä nöyränä, minolaisella palkalla ja käfaisissa työsuhteissa tahansa. v Nimpä ovatkin mainitut, Britanniasta tulleet siirtor^ laiset osottautuneet olevan kapitaUsteille haluttua jouk- ^ k^ heille saa inaksaa tninkäiaista palkkaa tahan- ~«a. Ja kun kerran työnantajilla oh tilaisuus saada am- {fnattitaitbista tyovoiniaa brittiläisistä työttömistä halvemmalla .kuiiiiintta oman maan ammattitaitoiset työläiset ovati «m suuri paino k i i m i i t ^ y heidän maahan Märän ja kuivan taistelu Kieltolain päivät ovat luetut, ainakin sellaisena kuin se Canadassa nykypäivinä ilmenee. Saskatdiewanissa on annettu havainnollinen opetus ajan virtauksesta. Siellä juuri toimitetussa yleisäänestyksessä on suurella enemmistöllä tullut hyväksytyksi asetus, jonka perus teellä kieltolaki kumotaan ja väkijuomaliike asetetaan hallituksen kontrollin alaiseksi määrätyissä muodoissa Samassa yhteydessä äänestäjät kieltäytyivät hyväksy mäsiä asetusta oluen ja viinin myvntioikeudesta hotel leissa. ' Saskatchevvanin maakunta on täten seurannut Que-hecin aikaisemmin antamaa esimerkkiä, jossa niinikään äänestyksen kautta kumottiin ehdoton kieltolaki ja annettiin oikeus väkijuomien myyntiin ja valmistukseen hallituksen erikoisen kontrollin alaisena. British Columbia, Manitoba ja Alberta ovat niinikään kääntäneet «märän» lehden väkijuomataistelujerisa historias sa. Nyt siis jo viidessä maakunnassa on väkijuomain myynti sallittua hallituksen nimenomaan määräämissä rajoissa. Kokeilut 'kieltolailla Canadassa ovat johtaneet huonoihin tuloksiin. Kieltolaki yksinkertaisesti ei ol6 kiel tänyt, vaan muuttunut täydellisesti kieltolain irvikuvaksi. Kapakkaelämä ei suinkaan ole korjaantunut vaan ottanut toisia ja ehkäpä inhottavampia muotoja. Kieltolailla on kyetty todellisuudessa parantamaan tuskin yhdenkään kodin onnea. Varmasti sillä on monta kotia saatettu onnettomuuden ja rappion tielle. Pienet ovat yleensäkin kieltolain osaksi lankeavat ansiot. > Tämä yhdeltä puolen on herättänyt vastarintaa koko kieltolakia vastaan, samalla kun vanhat, kapakkapiirit :j4 ..vJOkijuomakeinot|elijat; I^i eij^tistä ..sitkeämpää taistelua-;kieltolain kumoamiseksi. Taistelulla, kieltolakia vastaan on kieltämättä tällä kertaa otollinen maaperä Qanadassa. Ja jokaiselle on päivän selvää^ että ennenkuin kieltolaista voidaan tehdä totta; täytyy- seii voimaansaattamiseksi käyttää toisia keinoja ja pitää sen' tap^iua kokonaan toisella pohjalla kuin mitä yallits^; vät kieltolakikokeilut tapahtuvat. Keinottelumaailmaa vastaan on luotava pätevämpi rintama kuin mitä vai litsevat nurinkuriset ja ulkokullaiset säädökset ja toi menpiteet edellyttävät. ' Karjalan kannel parahtelee ' Itä-KaVjalan talonpojat viruvat häännyttävän raskaan verotaakan alla. Viimeaikoina on y l i 400 maati laa ja maatilldcua ulos mitattu vqjrosaatävistä Räisäl^ Kivennavan, Sakkolan y.m. niäakunnissa. Karjaa on myöskin melkein jokaiselta talonpojalta ja pienviljelijältä veröyöudit huutokaupattavaksi maksamattomista veroista kirjoJhinsa merkinneet Sanotaan, että itse kruummvoutikin kat^istuu vallitsevaa tilannetta ja teh täväänsä. Kaiken veröraskäuden lisäksi vallitsee ankara rahanputke. Siemenestä ja karjanrehusta on <ollut kova puute, eikä myöskään olie ollut rahaa, millä ,mita hankkia.' Itä-Karjalan tälon|)ojat. ovat k u r j ^ asemansa johdosta joutune^ aivan epätoivoiseen asemaan. Talonpojat huomaavat, että V. 1918, jolloin herrat heitä: suurilla lupauksillaan ja petoksellisilla puheillaan houkuttelivat työläisiä Vastaan eivät ole valittaneet lupauksistaan. Päinvastoin ovat pankki- jä teollisuusherrat sekä suurrasthollarit nylkeneet heidät välillisten ja välittömien yerojen ja kaikenlaisen Valtiollisen huijauksen kautta putipuhtailrai,-niin että ennen pitkää joutuvat he mierOtttielle kotikonnuiltaan. Kaikkiaila, missä on luokkia ja riehuu luokkataistelu, on yksi ybimakkainluoldta, joka esiintyy voittajana ja vallitsijana. .Voidalseen kautta maan paremmin käyttää Valtaansa^ luo yallassaoleva luokka erityisen hailinloköneiston: hallituksen. Tällainen hallittis on Uionnollisteti sen^ luokan ilmaus, jonka «tuja se valvoo Jos alkaa taistelu määrättyjä laitoksia ja lakeja vastaan niin hyökkää hallitus koko ylivoimansa raivolla tyyly-mättömien kimppuun j a pakottaa nämä, tarpeen vaali fesa ihyos aseellisella väkivallalla, alistumaan. ismin vallitessa hallitsee kapitalistilubkka, porvä^sto. Tällaisessa yhteiskuntajärjestyksenä valvoo valtiokoneisto yksinomaan vallassaolevan luokan etuja, porvariston etuja. Työläisten edut otetaan huomioon vain sikäli, mikäli he kykenevät käymään jääväämätönlä kamppailua ja saavuttamaan siinä menestystä. Industrialistissa oli julaistuna seuraava «Avoin kysymys: «Onko L W. W. liiton periaatteiden mukaan deli-keitiksi sopiva sellainen henkilö, joka omistaa talon, josta vuokraa neljää huonetta toisille työläisille ja sen lisäksi itse tekee urakkatyötä? Toivon, että tähän kysymykseen Industrialistissa julkisesti vastataan. — O. b. u.-Iainen.3> Tähän kysymykseen sitten Indus-trialistin toimitus L W. W. liiton periaatteiden -v-irallisena tulkkina vastasi, että < I. W. W, liiton säännöissä ei kielletä jäsen eikä dellkelt-tioikeuksia työläiseltä, joka omistaa asunnqn ja siitä TUOKraa ulos huoneita.. .> Näin oh siis vuokrakeinottelu saanut Industrialistin siunauksen. Kun talonomistaja kiskoo vuokralaiseltaan sen minkä irti saa ja vaikka työläisten edut yleensä ovat vuokran kiskontaa vastaan, on tällainen vuokran kiskoja silti oikeutettu olemaan L W. W. liiton delikeittinä. Niinpä sitten tämän si»»nan teoriarf mukaan sellaisbsa maissa kuin Suomessa, varsinkin Helsingissä,, jossa työläiset käyvät mitä katkerinta laskettu, että kun tila «arkoln käytetään, voidaan kumpaankin rakennukseen saada mahtumaan ainakin 1000 autovajaa. Tällöin tulisi kello jaettavaksi 10 kerrokseen. Sitäpaitsi riittäisi vielä sijaa bentsiini- «äiliöille, korjauskalustolle y. m. Ylempiin kerroksiin vottaisi autot viedä hissillä- On myös ajateltu tätä tarkoitusta varten rakentaa 8„ metriä leveä j a 300 metriä pitkä rata, joka spiraalin tavorn kiertäisi tornia ulkopuolelta ja jota myöten autot voisivat kohota faaJuttuun korkeuteen. Tälle radalle johtavista ovista, voisivat sitten mennä sisään tai ulos. Suunnitelman toteuttamista koskevat neuvottelut ovat parail-laan käynnissä keinottelijoiden ja oikeudenomistajain välillä. ^ Raha-puute tulee olemaan haittana suunnitelman toteuttamisessa. —-o-^ — 1. W. W. liiton kansainvälisyys L W. W. liiton julkaisuissa tuon tuostakin yritetään vaeuuttaa, että mainittu järjestö on kansainvälinen järjestö. Tosiasia kuitenkin on, että L •W. W. liitto ei kuulu mihinkään kansainväliseen järjestöön, ei edes n.s. syndikalistiseen kansainväliseen, vaikka on myönnettävä että se viimemainittua kansainvälistä onkin periaatteellisesti lähimpänä kuin mitään muuta. Virallisesti kuitenkaan ei I. W. W. liitto tähänkään järjestöön kuulu. Kun liiton viimeisessä samoin kuin edellisissäkin kon-taistelua vuokrankiskontaa vastaan,; nostettu kysymys I. W. W. liitbn sääntöjen mukaan syndikahstiseen kansamvähseen Jit-tymisestä, on se joka -kerta tullut hylättyä syistä, joista ei ole julkisuUr dessa lähemmin tehty selkoa. yuokrain kiskojat ovat" oikeutetut toimimaan vaikka 1. W. W. liiton delikeitteinä. Ylläolevasta kysymyksestä päättäen kysymyksen tehnyt ob.u:lainen ,on joutunut ' tällaisen vuokrakeinottelijadeiikeitin kynittäväksi siinä määrin, että on ottanut kyseenalaiseesi, hänen ,'deiajeittioi-keutensa, mnttd Industri^listi asettui' puolustamaan vuokrakiskuria väökrankiskbnhasta kSrsimään jour tunutta työläistä vastaan. ön ihmisiä ja vieläpä kokonaisia ryhmiäkin, joilla sekapäisyys on vahvimpia puolia'. —— o—-r- -'. Venäjän sotalaivoja Suomenlahdella Viime-^pän^nä' oif'Vltoh' aluevesien .lähettyvillä havaittu useita venäläisiä sotalaivoja. cPäevaleht» kir-joitaa asian johdosta m.in. seuraavaa.*; • Viime aikoina on neuvostohallitus kiinnittänyt erityisen suurta huomiota punainen laivaston taistelu-kyvyn .kphottamiseen. Tällöin pai^ nostetaan; alituiseen,: .että-.punalaivas-ton ei ole,^inoastaan(suojeltava Vcr näjän rantoja, v^an, .myöskin annettava apua muiden maiden työläisille, kun he tekevät vallankumouksen. Nähtävästi on/^euvoato-Venäjän sotilasviranomaisten pyrkimyksistä siis myöskin ollut tuloksia, niin että suuri joukko laivoja: on purjehdus-kelpoisia. v;.. Se' seikka, että vedenalaiset veneet Venäjän laivaston tukikohdasta Kronstadtista voivat kulkea niin katkaksi, osoittaa niiden kuntoa ja tais-telukykyä. Ohjelman mukaan eivät punalaivaston harjoitukset tapahdu ainoastaan Kronstadtin ympäristös' sä, vaan myösKih ^Suomenlahden lännenpuolisissa psiss^ Viron j a Suomen aluevesien läheisyydessä. Tarkoitus' on järjestää purjehdusharjoi-tuksia aina Tanskan salmiin saakka. ^ •• •' .-.o-., ^ ^ Näihin laivastöharjoituksiin ottavat osaa dreäugnouthit cMarat» (ent. Petropawloysk) ja cParrishka-ja Kommuna> (ent • Sevastopol), muutamat vanheriimanmälliset, ristel- Hjät kevytristelijä «AiirÖm, yli 10 Novikmallista naftalla ^kfiyvää miina-risteilijää, n. 10; ranskalaisinallistä kivihiilillä lämmitettävää miiiiavenet-tä sekä suuri joukko trallaajia. ja kuljetuslaivoja y,in.w \ Kaasukelloista kymmen kerroksisia äutor vajoja Oksikosta päättäen, luulisi, että tässä jutussa on kysymys käytännöllisistä amerikalaiskta, mutta niin ei ole asian, laita,-vaan-tapahtumapaikka, jossa tällaisia • suunnitelmia tehdään, orf tällä i e r t a a Berlin. Beri linin kaasutehtaäh lähistöllä 'Gitsc^ hinerkadulla on jo pitemmän aikaa seissyt tyhjinä jä käyttämättöminä : taksi suurta kaasukelloa. Ne ovat pantatut ja kasulaitos e i näy Sriirtnittä-' vän niihin mitään: huomiota. Kaikki Periaatteellisia erimielisyyksiä I. W. W. liitolla syndikalistisen kansainvälisen kanssa ei näytä olevan. •Valtiollisen toiminnan hylkimisen kaupalla \ovat kumpikin. Ja mikäli erikoisesti kommunistien ja Venäjän työväenhallituksen parjaaminen on kysymyksessä,... kunnosvautuu . sHnä syndikalistinen kansainvälinen aivan yhdellälailla kuin I. W. W. liiton johtajatkin. Kun edellämainitup^ järjestön taholta hiljattain lähetettiin ruikutuskirjelmä Venäjällä vangittujen vastavallankumouksellisten puolesta — mikä kirjelmä muutoin joku aika sitten julkaistiin myöskin A. F. of I*' liiton virallisessa lehdessä^ ~-julkaisivat- täkäläiset tuplajuu-laiset^ lehdet sen suurilla otsikoilla varustettuna, siten osottaen, asian olevan heille perin tärkeän. Ja mitä valeita esim. porvarilehtien kir-; jeenvaihtajat ikänä Venäjästä ovatkaan leyitelleet, ovat ne löytäneet sijansa i . w. w:läisissä lehdissä täällä että syndikalistisissa lehdissä E u - ropassa. • ^ .Mutta.palataksemme takaisin ai-hen J . W. W, liiton kansainvälisyys-kysymykseen. - Liiton pphdon taholta ei ole lähemmin selitetty miksikä se ei voi edes sen periaatteita lähellä olevaan syndikalistiseen: kansainväliseen liittyä. . Luullaksemme tämä johtuu viimemainitun liiton johtajien suuripäisyydestä, jos saamjne sanoa L W. W. liiton johtajat kuvittelevat voivansa järjestöstään muodostaa joskus kansainvälisen järjestön. Jopa he nytkin puhuva» miten malnt-tulia liitolla on jäseniä siellä ja siellä maassa ja ette liiton niniikin —^ Industrial Worker8..<>f the Woirld —- viittaa järjestön kansainvälisyyteeni Nimi kuitenkaan ei tee jnlstään'järjestöstä kansainvälistä Jfirjestöä, yhtä vähän kuin tekee sekään että l i i ton yksityisiä jäseniä saattaa olla eri maissa. Tosiasia on että L W. W. liitolla ei ole minkäänlaisia järjestöjä muualla kuin Yhdysvallois. sa, joten sen kansainvälisyydestä ei suinkaan voida puhua muuta kuin teoriassa. Käytännössä t. W. W. liitto on vain kansallinen järjestö.— Työiiiies. , .' ^ 0 : . kaupsnkia, nimittäm Lontoo, BerHs. Paris, Gla^ow, Vien j » Mosjcova, sekä 193^ sellaista kaopankia, joissa on enemmän koin 100,000 asakas-ta. Englgnnisia^ on.53-»onrkaapan-kia. Saksassa 45, Italiassa 16, Bans-kassa 15 j a Venäjällä 16. Jonkinlaista iämmästyatä on Hetättänys se, että Aasiassa on enemmän Buurkan-pungeita kuin Pohjols-Amerikassa, Yhdysvallat mukaanluettuna. Kuudessa Aasian yhdeksästäkymmenes- ,tä kahdesta., suorkaupongpsta asuu enemmän kuin miljoona henkeä, ovat Shanghai, Hankaa, Calcutta, Bombay, Tokio ja Osaka»,, Brittiläisessä Indiassa «n 3Ö^suu*kanpunkia, Kiinassa 20 ja Japanissa 19. Aasi- ^n jälkeen ^ n senräava Pohjois- Amerika, jossa on 79 suurScaupunkia Neljä niistä on merkitty miljooja-kaupungiksi, nimittäin New Y o r» Chicago, Philadelphia j a , Mexico <Jity. Yhdysvalloissa On 68 suurkaupunkia jä kahdessatoista hiistä on enemmän kuiri puoli- miljoonaa asukasta. Neljäkymmentä neljä suurkaupunkia sijaitsee., EtelänAme rikassa, joista Brasiliassa 13. Buenos Ayres ja Rio Janeiro ovat mil-joonafcaupuhgeita. / Australiassa on kahdeksan sutirkaupjmkia, mutta ei yhtään miljoonakaupunkia. — o •••— Karl Kautsun 70-vuo-tispäivän johdost^ on Saksassa parhaillaan valmisteilla erikoinen juhlajulkaisu joka on kokonaisuudessaan omistettu tämän sosialistisena teoreetikon ja tiedemiehen elämäntyölle. M. m. tu lee julkaisussa dlemaan selostuksia eri maiden työväenliikkeistä ja Kar Kaytskyn vaikutuksesta niiden kehi tykseen. Juhlajulkaisuun liittyy s i täpaitsi perinpohjainen 1 u e t t e 1 o Kautsicyn teoksista j a khrjoituksista ja niiden erikielisistä käännöksistä •—~~~—^-o—r-rr—' , Suuria niittoja Bostonilainen Edison-yhtiö aikoo Weyrtiuthissä, MaBSächusetiSsa, 'ra.i kentaa voima-aseman, jonka höyry-pannut tulevat työskentelemään 1,. 200 puudan paineella neliötuumaa kohti. Tämä höyryn paine on viisi kertaa suurempi kuin paine -suurimmissa lokomotiiveissa- ja. kolme kertaa suurenipi. k]alh;^miUiiän voima- »»»nknletnsaisBäaiäZ- »lavilla xmmt asiaksi. .," Jisimerkiii Kun «räfitä UTT-U,^ : 1 " » ä ä a i o t t U n e d t t ä ä l ^ ^ '^ tiin häntä o k i n a a n - ^ ^ ^ joituksessa Ja t^v.^^^^.^- asemalla tähän asti oh käytetty. Muutamissa kohdjissa ,,täytyy laitok sella olla tykin Itajiius. Pannu tule^ olemaan 34 jalkaa pitkä ja. va- ^stettii 4 tuumäTTl^rassemillä." Se taotaan Middäle Steel C:n tyldrivä- Umossa. Tämä laitos kehittää 60,- 000 heyosvoiniäa, mutta äe ori vain osa suunhitellusta 40Ö;ÖÖ0 hevosvoiman voima-asemasta. Jättiläismäisten sapupiippujen kautta voitaisi laskea -alas raitiovaunua ilman- että se lainkaan koslcisi seiniin. Näin pitkälle on päästy 2'8 vuotta sen jälkeen,. skun Thomas A. Edison Bostonin. Bijouteatterissa itse kiinnitti virran maailman'ensimaiseen .sähköheh-kulamppuun. •• .-o- K s ^ i i kuljetus New Ydrldssa Maailman väkiluku Berliinissä on saatu valmiiksi-yhteenveto maailman väkiluvusta, joka' perustuu suurimmalta osaltaan vuoi den 1922 -väenlaskuun. Näiden tietojen mukaan on maailman väkiluku 1,304,187,631. Tästä väestöstä asuu 7 prosenttia kaupungeissa, joiden väkiluku on vähintään 100,000. Väin kolmessakymmenessä maassa niistä 70 maasta, jotka sisältyvät väenlaskuun, on sellaisia kaupungeita,' joissa, on vähintään 100,000 asukasta. Noin 40,000,000 Ihmistä asuu niissä 4.8 kaupungissa, joiden väkilaku on Vantain yksi miljoona.' Noin 90 miljoonaa ihmistä asun 393 suur* kaupungissa, joiden väJdluku oh vä-hitään 320,000, mutta ei y l i miljoonan. T^csi kustakin, neljästäkynlme-nestä viidestä maailman asukkaasta, metalliosat ovat, :jo varemmin viety asuu miljoona kau_p ungissa ^ja yksi pois, eikä koko. kaasukeUosta siis neljästoista jossakin Äuu8si[~smir-' enaa ole jälellä muuta koin vahva | kaupungissa. Maailman suurimmak-pyorea muuri, joka sisältä on ai- si. kaupungiksi mainitaan New York, van avom. Muutamat keinottelijat! jossa on .5,«20,048. Seuraava on ovat nyt ilmoitaneet olevansa haluk-{Lontoo 4,483,249 asutacaaOa ja koiraat muuttamaan kaasukeUot jon- mantena Berlin 3^03,773 asukkaaj. junlaisiksi autovaiatomeiksi. . Qn la. . iäiropa on tiheimniin asatto Menneisyyteen kuuluntit äikä, jolloin rahoja New Yorkissa kuljettivat konekirjurit, jotka rahat muhviin piilotettuina yrittivät säilyä ryöyä rien huomiolta, Rähankuljetus nykyään, pankkien välillä on järj€stel;ty «hdottomasti ^ - yarmaksi ja samalla "ryöväreitä , uhmaavaksi. Kenelläkään ei ole salaisuus, että raHaa liikutetaan kun nähdään pansaroidut autot liikkeellä pikakivääreillä varustettuna. Vielä v. 1&22, jolloin ensi-mäinen pansariauto iiähtiin New Yorkin kadulla oli se aiheena i h mettelylle, nyt (se ott ««okapälvälsta, jopa siinä määrin, että 81 tällaista vaunua on kaikenaikaa liikkeellä viikon loppupäivinä. Nämä vaunut omistaa erityinen komppania, joka tekee - tämänlaatuista expressiliiket-tä sovittua maksua vastaan täydellä vakuudella ' rahojen säilymisestä. 'Vaunut ovat rakennetut samastS" aineesta, kuin sahat j a lasit niissä ovat myöskin pyssyn kuulalla läpäisemättömiä.- Ne ovat tavallaan linnoituksia pyörien päällä, vahvasd rakennettuja, mutta avfttkin niillä voidaan' kuljei>taa suhteellisen raskaita kuormia. Joskus tulee Euroopasta $5,000.000 kultalähetys, mikä merkitsee 10 tonnin painoa. Kuljetukseen ottaa osaa viisi miestä,; jöisr ta jokainen on asestettu Ja kun ^ 1 - fa on p a t u vaunuun suljetaan, "ovet ja neljä asestettua miestä jää vau-inuun ajurin'lisäksi. 180 New Yorkkin pankkia päivittäin käyttävät hyväkseen näitä panssanvaunuja. Ne :kidjettavat rahat pääpankeista ^liaai rakonttöreihin, tuoden -tullessaan vastaavat kuitit niiden perinesaapu-, misen todisteeksi; lUaHa taas haa-raliikkeistä: kootaan - kertyneet sum^ mat j a kuljetetaan pääpankldin.- Saavutuksinaan ilmoittaa vaunnkomppa-nia, että Boweryssa volleeii pankin rahavarat-?217i000,000^öt|l vain sata i.minuuttja-namnttaa yläkanpungn-le, vaikka ^onsuorituksen oli arveltu menevän päiviä*:' <Snnrienkin .Äum-. lovxa huomautiiisiar^.^'**^ olivat kaupungin ylhäisÄ^^ ' vimmat edustajat. ^'»«asak. Harjoituksia pidettiin «tpiu « n salissa, ja o v e n S ö f ^ fottettu päästämistä^ ^^'^^ kuulumattomia h e n k S ^ '^ Ä o i S - ^ ^ , ä : «ään l a m m a s n a h 2 S . ^ : J :^ ia kehoitti h ä n ä l S y i nJ sm. mutta tulija ei oflut hanaankaan hänen huomaat^: vaan alkoi nousta ylös p o r t a ^ ^ Ovenvartija hyökkäsi. riUoin tnr» mskottelevan maankierS^^' puun, saavutti hänet jortSen vi? Silloin taytyr tuon tuntemattj,»^ miehen sanoa olevansa kreivi^^ takseen kunnialla sisään Kun harjoituksissa er^nuori,E. mys, joka naytteU palvelijaa oL aikoi hyvin hellävaroen ajaa al«t teiseen Pyrkivän ta]oni,oiläa,s«sfe. ytti Tolstoi hänet ja sanoi: — Ei, tuo ei mene luonnollbesti täytyy työntää talonpojat ulos aiv^ nnnkum teidän talonne ovenvartjji tanaan työnsi minut ahs portailta. Ja hän kertoi tapauksen, joka «H hänelle juuri sattunut M e e n j a j a ^ asioita Pöjiäkirja Canadan Kommunistipuohi. e^n Suomalaisen Järjestöä . toimeenpanevan komitean ie/ . kouksesta heinäkuun IL p,, 1924. Saapuvilla olivat toimeenpaneva komitean jäsenet Jokela, Latva, Hill, Gröndahl, Kivi ja sihteeri. Mettä johti toy. Latva. : _ Luettiin Sault Ste Marien'osa»- ton >gitatsionitoimikunnalta saapa-nut'kirje jossa esitettisi, että täs^ jttiaassa -töimivieh' työväen järjestöjen periaatteita jä totmJntaä seios-tettaisiin. Suomen työläisille läJieö-mällä Suomen lehdissä jnlkaistafskä tätä :kysymy8tä käsittelevä kirjons, etteivät ^e tänne saavuttuaan oliä "fiyndikalististen ja muiden kommn-nistista liikettä vastaan taistelevien aineksien johdettavissa, iioska mdl-lä on juuri valmistumassa lentolehtinen, tästä kysymyksestä ja kosla . tämän t ikjrsymyksen selpstaoinei» Suomessa ilmestyvissä lehdissä näyt^' tää ainakin tällä kertaa nielkdii' mahdottomalta, päätettiin esitp iy-lätä.. Kysymyksestä on sitäpaitsi aikaisemmin korjotettu Suomen let disä. ', / ' • Viidennen piirin piirltoimiknnnsl-tä saapunut kirje, koskien piirin jakamista alue-piireihin ja NeW;Rn- : iandin osaston "VVckerin, avustnso-suuden maksamista, luettiin. Ne» Finlandin osastolle päätettiin tny?ii-tää lykkäys Workerin avustusoson-den maksamisessa ja piirin jakamista koskevaan kohtaan nyväksyttiii sihteerin vastaus. . ; Luettiin Jolin Penttisen Metta-mä Erkki Penttisen toöistns Ja päätettiin vastata, ettei toimenpaneva komitea katso tarpeelliseksi tämän :odistukseff perusteella muutta Penttisen jäsenoikeuksien suhteen aikai-, semmin tekemäänsä päätöstä. ToT. J .Peuramiien kirje, koshen- Eowan entisen osaston rahaston jakamista, luettiin. Kirje ei antanut aJhetta toimenpiteille. 'Luettiin 6:nnen piirin P " " ^ ' kunnan kirje, koskien «rasta .Wta^ Laken osaston jäsentä vastaan teWF-jä syytöksiä siitä, että hän ohsijo^ kus ollun lakonrikkuri. Koska nu^ nitun henkilön syyllisyydestä ei raitenkaan kyetty esittämään pale. viä todistuksia, päätettiin vaaj»^^ tä syytökset peruutetaan aiheft"-; •"fu-etUin tov. E. berriestä. Alta. ^«/P»"^ j?^';^^*- sa hän selosti uuden-osaston 2^ tamismahdonisunksia. ^^^^^L: ta päätettiin Po^o^^f^^i jestön .asioilla ta-ertav^«t^ ^ L u o m a U e i l n i o t t a a , . e ^ ^ ^ ^ iaticaa matkaansa Etcto Ai ^ osaston perustamfeks^-.. To^^ maUe. päätettiin 1^^*^,?^ W tarpeet ja ^ - ^ ^ ^ ' ^ ^ Piirien 2, 5 ja e:^»^^^, famtien kokousten V^l^l^^ tiin- Eivät antaneet aihetta» ^uvAn välistä vaihtoa luettSh. ^^^E^el^ telman I^atfipis^ ^ en levitysryntäyk«ne jate» . ,Yhdys9aH»u»'
Object Description
Rating | |
Title | Vapaus, July 22, 1924 |
Language | fi |
Subject | Finnish--Canadians--Newspapers |
Publisher | Vapaus Publishing Co |
Date | 1924-07-22 |
Type | text |
Format | application/pdf |
Rights | Licenced under section 77(1) of the Copyright Act. For detailed information visit: http://www.connectingcanadians.org/en/content/copyright |
Identifier | Vapaus240722 |
Description
Title | 1924-07-22-04 |
Rights | Licenced under section 77(1) of the Copyright Act. For detailed information visit: http://www.connectingcanadians.org/en/content/copyright |
OCR text |
Siva4 Torstaina, heinak, 24 p. — Thor^ Jaly 24 |
Tags
Comments
Post a Comment for 1924-07-22-04